בג"ץ: "יש להגיע להסכמות על מינוי נשיא לעליון עד 8 באוגוסט"
9 חודשים אחרי פרישת הנשיאה חיות, בג"ץ דן בעתירה שדורשת לחייב את שר המשפטים למנות נשיא לעליון ולכנס את הוועדה לבחירת שופטים, והורה לצדדים להגיע להסכמות עד 8 באוגוסט. השופטת וילנר: "לשר אין זכות וטו על מינוי נשיא לעליון". השופט גרוסקופף: "כדי שהמערכת תתפקד צריך נשיא לעליון". השופט שטיין: "אי אפשר לקיים את המערכת בלי נשיא במינוי קבע"
תשעה חודשים אחרי פרישת נשיאת בית המשפט העליון לשעבר אסתר חיות, בג"ץ דן הבוקר (חמישי) בעתירה של התנועה לאיכות השלטון, שדורשת לחייב את שר המשפטים יריב לוין למנות נשיא קבוע לעליון ולכנס את הוועדה לבחירת שופטים. בתום הדיון לא הגיעו השופטים להכרעה, והורו לצדדים להגיע להסכמות על מינוי נשיא לעליון עד 8 באוגוסט.
בתום הדיון מסר לוין: "כל מי שצפה בדיון היום בבג״צ בסוגיית מינוי שופטים ונשיא לבית המשפט העליון, הבין מיד את ההכרח שבביצוע מינויים בהסכמה רחבה. אני אמשיך לעשות מאמץ להגיע להסכמות כפי שעשיתי כל העת, ואני קורא לכל חברי הוועדה לבחירת שופטים להתכנס למאמץ הזה. בעת מלחמה ממנים בהסכמה. הגעה להסכמה היא צו השעה ותחזק את אמון הציבור במינויים שייעשו. הדרך להגיע להסכמות היא באמצעות נכונות אמיתית לקבל את השונה ולהגיע לפשרות, ולא באמצעות צעדים חד צדדיים וצווים שיפוטיים".
![שר המשפטים יריב לוין](https://media.reshet.tv/image/upload/t_image_article_800/v1719208698/uploads/2024/904116531.webp)
העתירה נדונה בפני השופטים יעל וילנר, עופר גרוסקופף ואלכס שטיין. את השר לוין מייצג עו"ד ציון אמיר. השופט גרוסקופף אמר בפתח הדיון: "אנחנו דנים בשלב הראשון, לכנס את הוועדה כדי לדון במינוי נשיא ושופטים לעליון. אולי יש טעם להתחיל את התהליך. עו"ד אמיר: "זוהי עתירה שנועדה לשסות רשות אחת בחברתה".
השופט גרוסקופף תהה: "האם יכול להיות שיש ספק בצורך למנות נשיא לבית המשפט העליון? גם שר המשפטים, אני מניח, יודע את זה. הצורך הזה נעשה יותר מוחשי ככל שהזמן מתקדם. עוד שלושה חודשים גם לא יהיה ממלא מקום. האם יכול להיות ששר המשפטים לא רואה שצריך נשיא לבית המשפט העליון?". השופטת וילנר שאלה: "האם עמדתו של השר היא שבשל המלחמה צריך הסכמה רחבה של כל חברי הוועדה למינוי שופט? מה שיקול הדעת?".
עו"ד אמיר השיב: "יש מחלוקת ציבורית קשה מאוד מאז הרפורמה המשפטית בין שלוש הרשויות, שקורעת את החברה הישראלית. המלחמה הביאה אותן לקצה. בקרע הזה מגיע האיש הבכיר ביותר במערכת המשפט - שאחראי על המערכת - ואומר: 'אני רוצה להיות ביסמרק של מערכת המשפט, לאחד את כולם'". השופטת וילנר אמרה: "לפי מה שאדוני אומר - לשר המשפטים יש זכות וטו על מינוי שופטים".
השופט גרוסקופף שאל: "איך בית המשפט יכול להתקיים בלי נשיא וממלא מקום? מה יקרה למערכת המשפט ללא אדם שעומד בראשה? האם העובדה שלא יהיה בעוד שלושה חודשים אדם בראש המערכת לא מהווה שיקול מרכזי למינוי נשיא? האם העובדה שלמערכת יהיה קושי לתפקד לא מהווה שיקול למנות?". עו"ד אמיר: "לא רואה קושי. ימנו מישהו". השופט גרוסקופף: "את מי?". עו"ד אמיר: "השופט עמית, ותיק השופטים". השופט גרוסקופף: "אז השר סבור שוותיק השופטים צריך לעמוד בראש המערכת?".
השופטת וילנר לעו"ד אמיר: "אדוני טוען בעצם שצריך, לאור המצב השורר במדינה, הסכמה מלאה למינוי נשיא. האם אין בשאיפה המבורכת הזאת רצון לשנות את המנגנון שקבע המחוקק? המחוקק קבע שצריך רוב של חמישה". השופט גרוסקופף: "גם אנחנו חושבים שרצוי מאוד שהנשיא ייבחר פה אחד ובהסכמה רחבה". נציג היועמ"שית בבג"ץ, עו"ד ענר הלמן, אמר בדיון: "זה מצב היסטורי. מעולם לא קרה שלא היה נשיא קבוע במשך תשעה חודשים בבית המשפט העליון. הנשיא הוא לא סתם עוד שופט; הוא ראש הרשות השופטת". השופטת וילנר: "משעה שיש צורך במינוי נשיא - האם יש לשר שיקול דעת לא לכנס את הוועדה?".
השופט גרוסקופף אמר: "על מנת שהמערכת הזאת תתפקד חייב להיות נשיא, זה לא עניין אישי, וצריך שהוועדה תמנה אותו". השופט שטיין הוסיף: "אי אפשר לקיים את המערכת בלי נשיא במינוי קבע".
![דיון בבג"ץ](https://media.reshet.tv/image/upload/t_image_article_800/v1717311714/uploads/2024/904081823.webp)
מהתנועה לאיכות השלטון נמסר הבוקר כי "המצב הנוכחי, שבו בית המשפט העליון פועל ללא נשיא קבוע, הוא חסר תקדים ופוגע קשות בתפקוד הרשות השופטת ובעקרון הפרדת הרשויות. העתירה מבקשת גם למנות שני שופטים חדשים לעליון, מאחר שכעת מכהנים 13 שופטים בלבד במקום 15".
עו"ד תומר נאור, ראש האגף המשפטי בתנועה לאיכות השלטון, מסר: "הדיון היום הוא הזדמנות קריטית להשיב את שלטון החוק על כנו. לא ייתכן שמערכת המשפט תמשיך לפעול ללא הנהגה קבועה בגלל שיקולים פוליטיים צרים."אנו מצפים מבית המשפט להורות לשר המשפטים לקיים את חובתו החוקית ולכנס את הוועדה לבחירת שופטים ללא דיחוי. זהו מבחן קריטי לדמוקרטיה הישראלית ולעקרון הפרדת הרשויות".