פרשת הדרכון בנתב"ג: אפי נוה הורשע בקבלת דבר במרמה
נוה, לשעבר יו"ר לשכת עורכי הדין, הורשע בקבלת דבר במרמה לאחר שהואשם ביציאה וכניסה לישראל שלא כחוק בצוותא עם בת זוגו. ב-2018 נחקר נוה בעקבות החשד כי מקורבת אליו לא עברה בביקורת הדרכונים בנתב"ג בכניסתה לארץ, לכאורה על מנת שזו לא תירשם. הוא טען אז כי הגורם לכך הוא חשש ממעקב של חוקרים פרטיים אחר יציאותיו לחו"ל
![אפי נוה, לשעבר יו"ר לשכת עורכי הדין](https://media.reshet.tv/image/upload/t_grid-item-large/v1663648177/uploads/2022/903273570.webp)
בית משפט השלום בעיר ראשון לציון הרשיע הבוקר (שלישי) את אפי נוה, לשעבר יו"ר לשכת עורכי הדין, בגין קבלת דבר במרמה לאחר שהואשם ביציאה מישראל שלא כחוק, כניסה לישראל שלא כחוק בצוותא עם בת זוגו. בראש הדיון עמדה נשיאת בתי משפט השלום במחוז מרכז, השופטת עינת רון.
"במבחני היגיון ושכל ישר – הרי שמעשיהם של שני הנאשמים נועדו אך ורק כדי להסתיר את יציאתה של הנאשמת מישראל ואת חזרתה אליה, כביכול לא יצאה לנסיעה זו לתאילנד מעולם וכתוצאה ממעשיהם, אף הרישומים הרשמיים יעידו כך" אמרה השופטת רון.
רון הוסיפה: "לטעמה של ההגנה, שיקולים זרים ולא ענייניים עמדו בבסיסה של ההחלטה להעמיד את הנאשמים לדין, ולמעשה, היה זה בשל מעמדו ותפקידו של הנאשם - יו"ר לשכת עורכי הדין. המאשימה (הפרקליטות) הצהירה כי גם אם שקלה שיקולים אלה, הרי שאלה לא היו השיקולים המכריעים בהחלטתה".
"קיבלתי את טיעוניה של המאשימה, ויש מקום להגיש נגדו כתב אישום, הרי שיש לתת את הדעת גם למעמדו הציבורי, בשל הענין לציבור שיש בהעמדה לדין זו". השופטת רון דחתה את טענת ההגנה לפיה שיקולים זרים עמדו בבסיס הטענה להעמיד את הנאשמים לדין: "כפי שנכתב אף בהחלטות קודמות, לא מצאתי כי מדובר בשיקולים זרים. למעשים המבוצעים על ידי בעל תפקיד ציבורי חשוב ורם מעלה, יש חשיבות והשלכה על נורמות התנהגות, אמון הציבור ועוד".
ב-2018 נחקר נוה בעקבות החשד כי מקורבת אליו לא עברה בביקורת הדרכונים בנתב"ג בכניסתה לארץ, לכאורה על מנת שזו לא תירשם. נוה טען בזמנו כי הגורם לכך הוא חשש ממעקב של חוקרים פרטיים אחר יציאותיו לחו"ל. לדבריו, זה תקופה ארוכה חוקרים פרטיים אוספים מידע עליו, בעקבות סכסוך גירושים. עו"ד נוה הוסיף כי "הם מצליחים לאסוף מידע גם מתוך נמל התעופה בן גוריון".
"המקרה המדובר הינו חלק מהליך גירושים קשה וכואב שאני חווה לצערי ושהינו חסוי על פי דין. מפאת פרטיותם של ילדיי ומשפחתי אין בכוונתי להרחיב בנושא ואני מקווה שהעיסוק האובססיבי והפוגעני בחיי הפרטיים ייפסק", אמר אז.
זו אינה הפרשה היחידה שבה הסתבך נוה, כאשר שנה לאחר מכן, דלפו אלפי קבצים, בהם תמונות, סרטונים והודעות, שהיו שמורים במכשירי הטלפון של יו"ר לשכת עורכי הדין לשעבר אפי נוה. זאת, על אף שהיו אמורים להישמר בידי מערכת אכיפת החוק, וחרף המאמצים הכבירים שעשתה הפרקליטות כדי לשמור על המידע חסוי. החשש כעת הוא שהקבצים יגיעו לגורמים עבריינים, וישמשו לסחיטת בכירים במערכת המשפט ובפוליטיקה.
בחודש מרץ 2021 נסגר התיק נגד נוה והשופטת אתי כרייף שנפתח עוד בשנת 2019, אז נחשד נוה כי פעל לקידומה של כרייף בתמורה לשוחד מיני. "לאחר שמיעת כלל הטיעונים שהעלו הסניגורים בשימוע ולאחר דיונים, הוחלט שאין סיכוי סביר להרשעה בתיק זה", הסביר המשנה לפרקליט המדינה עו"ד שלמה למברגר. לדבריו, התיק נגנז חרף "ממצאים עובדתיים קשים שעלו מן החקירה - ממצאים העולים לכאורה כדי מעשים פליליים".
אלא, שבהיעדר התניה או הבטחה מפורשת למפגשים אינטימיים כתמורה לסיוע, ובשל אופי הקשר בין השניים - שהתחיל עוד זמן רב לפני שנוה התבקש לסייע לכרייף בהליך המינוי שלה - קשה היה לקבוע כי הם אכן קיימו יחסים תמורת מינויים. "קיים ספק סביר באשר לשאלת המניע לקשר האינטימי. אין די ראיות כדי להוכיח את היסוד הנפשי הנדרש לעבירת השוחד, ברמה הנדרשת במשפט פלילי".
בהודעה המלאה, הסביר המשנה לפרקליט המדינה כי גם עצם השגת הראיות - פריצה לטלפון של נוה ופגיעה בפרטיותו, עלולה להקשות על קבלתן בבית המשפט. "יהיה זה לא הוגן ולא נכון לעשות שימוש בראיות שמקורן בפגיעה קשה בפרטיותו ובזכויותיו של נוה, תוך הפרה לכאורה של החוק, ועל בסיסן להעמיד אותו לדין פלילי. לאור זאת, קיים סיכוי סביר שבית המשפט לא יקבל ראיות אלו".